שיתוף פעולה אזורי כמנוף לשגשוג ויציבות
יו"ר המושב: ד"ר ג'סי פרס
ד"ר ג'סי פרס, סגן נשיא לאסטרטגיה, המכון הישראלי לדמוקרטיה:
אחת ההתפתחויות החיוביות של השנים האחרונות היא האינטגרציה של ישראל עם מדינות האזור. הסכמי אברהם והמאמצים המשותפים של מדינות האזור לעצור את מתקפת הטילים האיראנית מהווים הוכחה שקיים פוטנציאל לשיתופי פעולה אזוריים.
כיום ידוע לנו כי אחת ממטרותיהן של איראן וחמאס בשביעי באוקטובר ובאירועים שלאחר מכן הייתה לערער את הנורמליזציה של ישראל עם מדינות האזור ולפגוע בשיתופי פעולה שהחלו להתבסס. עם זאת, בפאנל זה ישתתפו יזמים, דיפלומטים, משקיעים וגורמים נוספים המבקשים להדגיש כי שיתופי פעולה כלכליים יכולים לגבור על הכוחות ההרסניים של הקיצוניות הדתית.
אחד התחומים המשותפים לישראל ולמדינות האזור הוא האקלים, מה שהופך אותו לתחום פורה ליצירת שיתופי פעולה. אמנם מצב האקלים מחמיר, אך לישראל יש את היכולות והטכנולוגיות לסייע ולשפר את המצב. בנוסף, מסקר שערכנו לאחר השביעי באוקטובר עולה כי רוב הציבור בישראל (71%) סבור שיש סיכוי לשיתוף פעולה אזורי.
![](/media/24254/hurvitz-2024-session-9-summary-graph-1.jpg)
ד"ר איל חולתא, יועץ המכון הישראלי לדמוקרטיה לפרויקט השת"פ האזורי וראש המל"ל לשעבר:
התחלנו את פרויקט שיתוף הפעולה בקיץ 2023, ומאז מדינת ישראל והאזור עברו אירועים רבים. בעידן שבו האמצעים התקשורתיים מפלגים, קשה לדעת מה היא המציאות, אך חשוב להבין את האפשרויות הקיימות ליצירת שיתופי פעולה אזוריים. אחד הדברים המפתיעים שראינו הוא שמנהיגי האזור תומכים בנו בנושאים רבים וזאת על אף שהעם שלהם אינו תומך בנו. התקשורת והפלטפורמות החברתיות הובילו את הציבור באזור ובעולם לתפוס עמדה המתנגדת לנו. דבר זה מהווה איום על הלגיטימיות של ישראל להתקיים ולהגן על עצמה.
אני סבור כי יש מסבר סיבות לכך שמנהיגים במדינות מזרח התיכון פחות לוחצים עלינו ממנהיגי המדינות המערביות. ראשית, מדינות האזור מבינות את הסיכון של קיצוניות דתית, שכן הם היו עדים להשלכות ההרסניות של עלייתם של ארגוני דת קיצוניים כמו דאעש ואל-קאעידה. כמו כן, הGCC, מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ, הוציאו מסמך המפרט את החזון הביטחוני שלהם, בו הם קוראים להפסקת התמיכה הכלכלית בארגוני טרור. אמנם במסמך הם לא גינו את איראן באופן מפורש, אך הם גינו את הפעולות שאיראן מבצעת. בנוסף, ישראל לא צוינה במסמך ולא עלתה ביקורת על המלחמה בעזה. לעומת זאת, הם כן קראו לקידום "יוזמת השלום הערבית"1 כשסעודיה, בחריין, איחוד האמירויות ועוד מדינות חתמו על המסמך.
שנית, מדינות האזור הבינו שיש יותר סיכוי להגיע לשגשוג כלכלי במדינתן אם ישראל וארצות הברית משתפות איתן פעולה. אמנם מאז המלחמה אנו רואים ירידה במסחר בין ישראל למדינות ערב, אך הוא לא הופסק. לצערנו, חמאס ואיראן הצליחו לעכב את ביסוס הקשרים הכלכליים עם מדינות האזור, אך אני סבור כי מדובר בעיכוב זמני. עם זאת, הממשלה הנוכחית גם מקשה על יצירת שיתופי הפעולה.
שלישית, על אף שהמתקפה האיראנית הייתה מתקפה שהאזור עוד לא ראה כמותה, ישראל הצליחה להגן על עצמה בזכות מערכת הביטחון היעילה שלה ובזכות הקואליציה הביטחונית. מדינות האזור ראו זאת ורצו שגם להם תהיה הגנה כזו. חשוב לציין, שהאינטרס שלהן להיות בצד שלנו אינו סותר את הרצון שלהן שהמלחמה בעזה תיגמר. כדי לבסס שיתופי פעולה אזוריים, יש לדון בנושא הפלסטיני. הפתרון ייקח זמן, והאנשים שאני בקשר איתם מודעים לכך.
לסיכום, אנחנו נגיע לשלב בו נצטרך להחליט האם לבודד את עצמנו ממדינות האזור בשביל לבסס ביטחון או להתמודד עם האתגרים וליצור שיתופי פעולה. אני בוחר באפשרות השנייה.
ד"ר פרס:
פרויקט "שיתוף פעולה אזורי בנושאי אקלים", הוא פרויקט משותף של המכון הישראלי לדמוקרטיה, Startup Nation Central ואקופיס מזה"ת. הפרויקט הושק לפני שנה במטרה לזהות הזדמנויות לשיתופי פעולה בתחום החדשנות האקלימית בין ישראל למדינות נבחרות במזרח התיכון ובצפון אפריקה ולגבש המלצות שיסייעו לבסס מדיניות שתעודד שיתוף פעולה כאלו. במסגרת הפרויקט, הוקם צוות עבודה מקיף שכלל מומחים מהמגזר העסקי, הציבורי והממשלתי.
יריב בכר, :Startup Nation Central, VP strategic alliances
לפני שנה, כשהתחלנו את הפרויקט, דנו בחשיבותם של שיתופי הפעולה האזוריים. אף על פי שהמציאות בישראל השתנתה בשנה האחרונה, חשיבות הפרויקט רק התחזקה. שיתוף פעולה אזורי, המבוסס על יזמות וחדשנות שישראל מביאה לשולחן, נמצא כחלק מרכזי במה שישראל יכולה להביא לאזור. כמו כן, מדינות האזור הביעו עניין בשיתוף פעולה עם ישראל ובקבלת גישה לטכנולוגיות הישראליות. לפני השביעי באוקטובר הצלחנו ליצור מספר שיתופי פעולה, ולאחר האירועים אנו ממשיכים לשמור על קשרים אלה. אני שמח לעדכן כי הפעילות שלנו נמשכת, עם משלחות בדובאי ובמרוקו, ואנו בשיח עם השותפים שלנו כדי להמשיך ולחזק את הקשרים הללו. אחד התפקידים החשובים של ארגון כמו SNC הוא לטפח ולאפשר שיתופי פעולה. חשוב לציין ששיתוף הפעולה האזורי מתבצע גם בעזרת ארצות הברית. דוגמה לכך היא הכנס שקיימנו לפני חודשיים בוושינגטון DC, שבו אחד הנושאים המרכזיים שדנו בהם היה שיתוף פעולה אזורי בתחום האקלים. לפיכך, השיתוף פעולה עם ארצות הברית הוא חיוני. המסקנות וההמלצות שיעלו כאן הן רק ההתחלה, ואנו שואפים להפוך אותן למציאות.
ד"ר פרס:
אני רוצה להודות לאנדראה פונטירולי, סגן שגריר האיחוד האירופי שהצטרף לפאנל, ולציין שהשאיפה שלנו הייתה שבפאנל הזה ישתתפו עוד שגרירים ממדינות האזור אך עקב המצב הם החליטו שלא להצטרף.
גדעון ברומברג, מנכ"ל אקופיס ישראל:
אנחנו שמחים להיות שותפים בפרויקט הזה. אקופיס הוא דוגמה מצוינת לשיתוף פעולה אזורי, שכן הוא ארגון פלסטיני, ירדני וישראלי שממשיך לעבוד יחד כבר 30 שנה. מצב האקלים מחמיר ולכן אנחנו עובדים ללא הרף, מתוך ההבנה שהעבודה הזו הכרחית לכל המדינות באזור. אקופיס השיקה דו"ח הקורא ליוזמת "גרין-בלו-דיל" במזרח התיכון, לקידום ביטחון האקלים והשלום האזורי. הדו"ח היווה בסיס לפרויקטים משמעותיים כמו פרויקט "Prosperity", הכולל רכישת חשמל ירוק מירדן ומכירת מים לירדן, שנחתם על ידי ישראל, ירדן ואיחוד האמירויות. בנוסף, ההסכם לשיקום נהר הירדן שנחתם על ידי ישראל וירדן. אקופיס לומדת ונעזרת בשותפים במזרח התיכון, אך אנו צריכים להבין כיצד יוצרים שיתופי פעולה אזוריים כמו שהאיחוד האירופי עשה. לכן, אני רוצה לשאול את אנדראה פונטירולי על התנאים ההכרחיים לקידום שיתוף פעולה באזור שלנו.
אנדראה פונטירולי, סגן שגריר האיחוד האירופי:
לפני שאני מגיב אני רוצה להדגיש שהאיחוד האירופאי מגנה את המתקפה של חמאס וקורא להחזרת החטופים, כמו כן, האיחוד קורא להפסקת אש בעזה.
הסכמי אברהם והנורמליזציה עם מדינות האזור מהווים הזדמנות ליצירת שיתופי פעולה, ולמרות אירועי השביעי באוקטובר, ההזדמנות הזו עדיין קיימת. אנחנו ואנשים רבים ממשיכים לעבוד כדי לבסס את שיתופי הפעולה מתוך הבנה שהם יכולים להוביל לשלום ויציבות באזור. בדומה למצב הביטחוני בישראל, האיחוד האירופי התבסס לאחר שתי מלחמות עולם, באמצעות שיתוף פעולה כלכלי שהביא לשלום. מכאן, התנאים הנחוצים ליצירת שיתוף פעולה הם הפסקת אש, ולאחר מכן קידום מהלכים פוליטיים כמו פתרון שתי המדינות שיאפשר לפלסטינים לבסס מעמד פוליטי.
עקב הסכמי הנורמליזציה השגרירות התחילה לקדם מספר יוזמות לשיתופי פעולה אזוריים. לדוגמה, השגרירות ערכה סדנאות בנושא האקלים שכללו מומחים מישראל, ירדן, פלסטין ועוד. כמו כן, לפני השביעי באוקטובר, ביססנו יוזמה חדשה לקידום שיתופי פעולה בין המדינות באזור, ובפרט בין ישראל למדינות אלו, הקצבנו לכך 10 מיליון יורו. השגרירות מעודדת את ישראל להמשיך וליצור שיתופי פעולה אזוריים.
אמנם זה מרגיש מוזר לדון על שיתופי פעולה במצב הנוכחי, אך האיחוד האירופי וגופים כמו אקופיס ממשיכים לפעול למרות הקשיים. אני אופטימי ומאמין שהדיאלוג בין ישראל למדינות האזור יכול להתקיים. לאחרונה, בנק ההשקעות האירופי השקיע 650 מיליון יורו בפרויקטים ירוקים כמו הקו הירוק בתל אביב. השגרירות מוכנה לתמוך ביוזמות נוספות במטרה לקדם שיתוף פעולה אזורי, אך המצב הפוליטי צריך להתאים.
גדעון ברומברג:
אחד הדברים שניתן ללמוד מהאיחוד האירופי הוא שלאחר מלחמת העולם השנייה, המשאבים שאיחדו אותם היו פחם וברזל. באזור שלנו ניתן להשתמש במשאבים של הים והשמש כדי ליצור שיתוף פעולה דומה. בעוד שבאירופה מחזיקים בגרין-דיל, בישראל מנסים לבסס גרין-בלו-דיל הכולל את ישראל, פלסטין, ירדן ועוד מדינות. בנוסף, ישנו שיתוף פעולה חדש בשם 2IMEC, המאגד את הודו, מזרח התיכון, אירופה וארצות הברית. אני רוצה לשאול כיצד הפרויקטים האלו עשויים להוביל לשיתוף פעולה.
פונטירולי:
כחלק מהמאבק במשבר האקלים, האיחוד האירופי יצא במספר יוזמות כגון הגרין-דיל. המטרה של הגרין-דיל היא לאפס את פליטות גזי החממה עד שנת 2050. מאחר שנושא האקלים הוא גלובלי, האיחוד האירופי לא יכול להתמודד עם זה לבדו ולכן חייב לבסס שיתוף פעולה עם גופים בינלאומיים, ולכן אנו פועלים עם גופים באזור המזרח התיכון.
אם נסתכל על העתיד, אפשר לבסס באזור הזה מערכות תחבורה ואנרגיה אזוריות, מה שייצור אינטרס למדינות לשתף פעולה, בדיוק כמו באירופה. זה לא משאיר ברירה אלא לשתף פעולה, שכן השיתוף הזה יוביל לפיתוח כלכלי, יציבות ושלום באזור. באמצעות פרויקטים משותפים כמו הגרין-בלו-דיל, הכולל את ישראל, פלסטין, ירדן ומדינות נוספות, ואפילו יוזמות כמו IMEC, המאחדת את הודו, המזרח התיכון, אירופה וארצות הברית, ניתן ליצור תשתיות משותפות ולחזק את הקשרים הכלכליים והפוליטיים בין המדינות.
דוד שורמן, חוקר, המכון הישראלי לדמוקרטיה:
כחלק מהפרויקט, נעזרנו בספרות הקיימת אך גם קיימנו שיחות עם מספר רב של מומחים מהמגזר העסקי, הציבורי והממשלתי. מהשיחות עלה כי אחד החסמים ליצירת שיתוף פעולה הוא הפער בין התרבות העסקית של ישראל לבין מדינות האזור. התרבות העסקית בישראל מאופיינת ביזמות ובחדשנות של חברות הפועלות במחזורים קצרים, בקצב מהיר ולעיתים תוך קיצורי דרך בשרשרת ההיררכית. לעומת זאת, התרבות העסקית במדינות האזור מתמקדת במיזמים גדולים הדורשים השקעות גדולות והתמורה מגיעה בטווח הארוך. בנוסף, במדינות האזור קיימת רתיעה מסיכונים, ויש חשיבות גבוהה להיררכיה.
במטרה לגשר על הפער הזה, סברנו שפתרון יעיל יהיה לבסס מודל של גוף שלישי, ישות שתתווך בין חברות הסטארט-אפ הישראליות לבין גורמים רלוונטיים במדינות האזור. ישות זו יכולה להתממש באמצעות:
- מפתחי פרויקטים ישראליים בעלי ניסיון וידע בתחום החדשנות הישראלית, היכולים לגשר בין הטכנולוגיות בישראל לבין הצרכים הייחודיים של מדינות המזרח התיכון וצפון אפריקה.
- אינטגרציה של פתרונות חדשניים. גורמים שיוכלו לזהות שיתופי פעולה פוטנציאלים בין מספר חברות סטארט-אפ ישראליות בתחומים שונים ויוכלו לבסס שיתוף פעולה ביניהם.
- קרנות הון סיכון היכולות להבטיח מימון ממוסדות פיננסיים גדולים לשם השקעה בסטארט-אפים עם סיכון גבוה בישראל.
- תאגידי סטארט-אפים ישראליים. סטארט-אפים ישראליים אשר צברו ניסיון ביצירת שיתוף פעולה עם מדינות מזה"ת וצפון אפריקה יכולים לשמש כמנטורים לחברות סטארט-אפ צעירות יותר.
- הצעת "חבילות חדשנות" למפתחים הפועלים במדינות באזור שיכללו פתרונות ישראליים רלוונטיים בתחומים שונים, כגון מים, אנרגיה, חקלאות ועוד.
![](/media/24255/hurvitz-2024-session-9-summary-graph-2.jpg)
גיל שאקי, מייסד, CGO, Capital Nature ;InnoValue:
יש פער משמעותי בין התרבות העסקית של ישראל ומדינות האזור במיוחד בתחום האקלים. לכן, לקרנות הון סיכון יש תפקיד קריטי בגישור הפער הזה. הקרנות יכולות להבין את הצרכים של השחקנים העיקריים בשווקים ולנתח את האתגרים הניצבים בפני פרויקטים גדולים, בכך הן יוכלו לספק תמיכה כלכלית לחברות. כמו כן, באמצעות הוספת גוף כלכלי כמו קרנות הון סיכון, ניתן לגשר על הפערים בשיח העסקי בין כל השחקנים, ומאפשר לעסקים להתמקד בחדשנות ובפיתוח במקום בבירוקרטיה ובפוליטיקה.
בנוסף, הסבירות ששיתוף פעולה יניב פרי היא נמוכה בהרבה אם הצדדים לא מקבלים תמיכה ממשלתית. לכן, יש חשיבות מכרעת למעורבות ממשלתית כדי שהשחקנים בשוק יוכלו להשתתף במשחק. חשוב להדגיש שהממשלה יכולה גם להוות מכשול בירוקרטי ליצירת שיתופי פעולה. יש לוודא שזה לא יקרה, אלא שהממשלה תקל על שיתופי הפעולה, ובכך תאפשר לשוק הפרטי לפרוח. באמצעות תמיכה מצד הקרנות והממשלה יחדיו, ניתן יהיה להבטיח ששיתופי הפעולה בתחום האקלים יובילו לפיתוחים משמעותיים ויציבים.
גארי סולימאן, מנהל תחום אתגרים גלובליים - אקלים, Startup Nation Central:
מאחר שהנורמליזציה עם מדינות הסכמי אברהם התרחשה בשנים האחרונות, השווקים ברוב המדינות באזור מהווים טריטוריה חדשה עבור חברות ישראליות. לפיכך, ניצבים בפני מיזמים המבקשים להיכנס לשווקים אלו אתגרים ייחודיים, ועליהם להבין מיהם בעלי העניין העיקריים, מהם האינטרסים שלהם ומהו היקף הפעילות שלהם.
המסקנה שעלתה היא הצורך במיפוי מקיף של בעלי העניין והקלת הגישה אליהם. כחלק מהפרויקט, נפרסם דו"ח אשר יאגד בתוכו תיאור מקיף של אסטרטגיות האקלים הלאומיות של כל מדינה וניתוח של הגורמים המרכזיים הפועלים בתחומי האקלים, תוך הדגשת סמכויותיהם והאינטרסים של כל גורם. הדו"ח יונגש באמצעים מגוונים, לדוגמה, דרך סדרת וובינרים ייעודיים ופלטפורמה מקוונת ייעודית שתשמש כמרכז מידע זמין.
בנוסף, מהשיחות עלה הצורך לעודד את הממשלה לחתום על הסכמים בין משרדי ממשלה רלוונטיים מישראל וממדינות האזור במטרה להקל על קשרים בשוק הפרטי. כמו כן, מצאנו שיש חשיבות לקבלת סיוע מארגונים בינלאומיים, שכן הם בעלי ידע וניסיון בתחום שיתוף הפעולה הבינלאומי. שיתופי פעולה עם ארגונים אלו יכולים להוביל לביסוס פרויקטים משמעותיים ולקידום יעדים משותפים בתחום האקלים.
על ידי נקיטת צעדים אלו, ניתן יהיה לגשר על הפערים התרבותיים והעסקיים, ולהבטיח שיתוף פעולה יעיל ופורה שיתרום לפיתוח כלכלי ולשמירה על הסביבה באזור כולו.
![](/media/24256/hurvitz-2024-session-9-summary-graph-3.jpg)
רותם ארד, H2Pro, CBO, חבר בצוות יזמי האקלים:
Pro2H הוא סטארט-אפ ישראלי בן יותר מ-5 שנים שהתחיל בטכניון, קיבלנו השקעות מקרנות רבות והצלחנו לגייס מעל 100 מיליון דולר. מטרת הסטארט-אפ היא להביא טכנולוגיה שתהפוך את השימוש במימן ירוק למשהו יותר יעיל וכלכלי. מימן ירוק זה גז הנמצא במים באמצעותו ניתן ליצר אנרגיה ללא פליטות.
החלטנו לבסס את הפעילות שלנו במזרח התיכון בשל הפוטנציאל של יצור מימן ירוק בממדים משמעותיים באזור זה. מרוקו מתאפיינת ב- "Capacity factor" יוצא דופן, המאפשר ניצול מקסימלי של רוח ושמש לייצור מימן ירוק. בסעודיה, פרויקט NEOM - עיר ירוקה עתידית - קיבל מימון של שמונה מיליארד דולר מהבנקים וייתכן שבעתיד העיר תתחבר לישראל. מצרים היא חלוצה בתחום ייצור המימן הירוק, ואיחוד האמירויות הקימה את 3IRENA. בנוסף, בשל המיקום הגאוגרפי של ישראל היא יכולה לשמש כגשר לאירופה.
הצלחנו להיכנס לשווקים האזוריים בזכות החברות בארגון DII (גוף המאגד מעל 100 חברות ומתמקד באנרגיה ירוקה עם דגש על מימן), אשר אפשרה לנו ליצור קשרים משמעותיים. לדוגמא, בכנס COP27 חתמנו על הסכם עם מרוקו.
כפי שגארי ציין, קיימים אתגרים רבים בעבודה באזור, במיוחד בשבעת החודשים האחרונים. עם זאת, אנו מאמינים שהפוטנציאל האזורי שווה את המאמץ ונמשיך לפעול כדי לממש אותו. המזרח התיכון מציע הזדמנויות רבות לשיתוף פעולה בתחומי האנרגיה המתחדשת והמימן הירוק.
כרמית אורון, מנכ"לית Salicrop וחברה בצוות יזמי האקלים:
ב-Salicrop המשימה שלנו היא לפתח וליישם פתרונות חקלאיים חדשניים שמגבירים את היבול ומקדמים חקלאות בת קיימא. אנו מטפלים בזרעים לפני שתילתם, כדי להתאים אותם לתנאי האקלים המשתנים. כיום, עקב משבר האקלים, כ-30%-50% מהיבול נהרס מדי שנה. לכן, אנו פועלים כדי שהזרעים יהיו עמידים יותר לתנאים הקשים הללו.
אנו משתפים פעולה עם חקלאים ישראלים הפועלים במדבר. תנאי החקלאות בישראל דומים במובנים רבים לתנאים של מדינות האזור, מה שהופך את הטכנולוגיות שלנו לרלוונטיות גם עבורן, אנו פועלים בשבע מדינות שונות. עד שהחקלאים יהיו מוכנים לרכוש ולהשתמש בזרעים אלו, נדרשות לפחות שלוש עונות גידול, ולכן התהליך לוקח זמן רב. על כן, תמיכה ממקורות שונים היא הכרחית להצלחתנו. המימון שאנו מקבלים מהממשלה ומהציבור חיוני להמשך הפעילות שלנו, כמונו חברות סטארט-אפ נוספות בתחום זקוקות למימון כדי להתקיים.
פלג גוטדינר, רכז קשרי ממשל, אקופיס מזה"ת:
במהלך העבודה על הדו"ח, הבחנו שלמרות שלישראל יש תוכניות פעולה הקשורות לאקלים בנושאים ספציפיים, התוכניות לא כוללות אסטרטגיה לבניית שיתוף פעולה אזורי. כמו כן, זיהינו שלתחומים: ייצור מימן והובלתו, ביטחון תזונתי, וטכנולוגיות חקלאיות, יש את הפוטנציאל הגבוה ביותר ליצור שיתופי פעולה אזוריים. לכן, הצענו להתמקד ביצירת מדיניות לשיתופי פעולה בתחומים אלו.
נקודה נוספת שעלתה היא שכאשר חברות גדולות במדינות האזור עושות בדיקת היתכנות לשיתופי פעולה, במטרה למזער סיכונים, הן מחפשות מיזמים הנתמכים בממשלה. למרות זאת, ממשלת ישראל נמנעת מלתעדף מיזמים. לכן, אנו סבורים, שהממשלה צריכה לספק תמיכה רחבה יותר, במיוחד לסטארט-אפים, כדי להגדיל את היקף פעילותם ולהפוך אותם לרלוונטיים למדינות האזור.
בנוסף, מאחר שקשה להשיג פיילוטים מקומיים עבור חברות ישראליות בשל מכשולים רגולטוריים, המלצנו על הקמת אתרי הפעלה ניסיונית (beta sites) דו-צדדיים ולאחר מכן רב-צדדיים עם מדינות האזור. כמו כן, הצענו להקים מעבדות לאומיות המצוידות בציוד חדשני המיועד לסטארט-אפים ישראליים, במטרה לטפח חדשנות, להפחית עלויות, לזרז תהליכים ולמשוך מדענים מרחבי העולם. באמצעות צעדים אלו, ניתן לקדם את שיתופי הפעולה האזוריים ולהבטיח את הצלחתם לאורך זמן.
![](/media/24257/hurvitz-2024-session-9-summary-graph-4.jpg)
השגרירה יעל רביע צדוק, סמנכ"לית כלכלה, משרד החוץ:
כשמסתכלים על מה מעסיק את העולם, ניתן לראות שמשבר האקלים הוא אחד התחומים המרכזיים. בעיית האקלים מובילה לפגיעה בביטחון מזון ומים, וגם אם הפגיעה היא אזורית, ההשלכות שלה הן גלובליות. דוגמה לכך היא המלחמה בסוריה, שהובילה להגירה מסיבית למדינות אירופה. לכן, הנושא חייב להיות על סדר היום הבינלאומי, ואני מצפה לראות גורמים בינלאומיים ואזוריים פועלים למען המטרה הזו.
לישראל יש הזדמנות להיות שחקן בינלאומי בתחום זה שכן בישראל יש יותר מ-800 סטארט-אפים העוסקים בתחום האקלים. עלינו לעודד שיתופי פעולה ולשתף את המידע שיש ברשותנו. המשרד רואה בתחום האקלים הזדמנות לדון בנושאים דיפלומטיים, וגם להפך, הוא רואה בנושאים דיפלומטים הזדמנות להיות מנוע צמיחה לכלכלת ישראל.
במהלך השנים האחרונות המשרד פיתח מספר מסגרות ליצירת שיתוף פעולה, ניתן לראות לדוגמא את פרויקט "Prosperity". כמו כן, המשרד רואה ב-COP פלטפורמה טובה להצגת הטכנולוגיה והמיזמים הישראלים. בשני הכנסים האחרונים של COP היו משלחות ישראליות עם יזמים מהמגזר הפרטי. בנוסף, יצרנו מספר מסגרות כמו קבוצת 4I2U2, כאשר אחד הנושאים שעלו לדיון הוא יצירת מרכז להעברת מידע בנושאי שינויי האקלים. מלבד זאת, המשרד מקווה לראות את IMEC מצליחה, שכן היא יכולה להוות מפתח להתפתחות כלכלית והזדמנות לחבר את מדינות האזור לאירופה ואסיה.
כפי שצוין קודם, קשה להבין מי הם השחקנים העיקריים. על כן, המשרד שהוא חלק מרשת של שגרירויות, ישמח לעזור במיפוי, לייעץ ולחבר בין חברות ישראליות כפי שעשה עד כה.
לסיכום, מדיניות אקלים היא נושא מרכזי בתחומי הדיפלומטיה הישראלית. אנו רואים בה הזדמנות לבסס אסטרטגיה ליצירת ביטחון אזורי, עמידות אקלימית, צמיחה כלכלית והזדמנות למקם את ישראל כגורם בינלאומי המתמחה בתחום האקלים.
ד"ר פרס:
בהקשר של המסקנות שעלו בדו"ח, האם הממשלה תהיה מוכנה לתת תמיכה לחברות עסקיות אם זה יעזור להן להיכנס לשווקים בין לאומיים?
השגרירה רביע צדוק:
המשרד פתוח לבחון איך ניתן לעשות את זה, אם זה דרך גופים בין לאומיים או דרך אחרת.
שרון חצור, סמנכ"לית תכנון, מדיניות ואסטרטגיה, משרד האנרגיה והתשתיות:
בתחום האנרגיה, בישראל כבר נעשו צעדים משמעותיים ליצירת שיתופי פעולה. לדוגמה, אנו מעבירים גז טבעי ומים לשכנותינו, ביססנו את פורום הגז של מזרח אגן הים התיכון, הקמנו חיבור חשמל דרך "מגשר אירו-אסיה", כבל חשמל תת-ימי שמחבר בין רשתות החשמל של יוון, ישראל וקפריסין, ובעתיד גם אירופה. יתר על כן, הסכמי אברהם פתחו הזדמנות לגיבוש חזון משותף שהוביל למימוש פרויקטים משמעותיים כמו פרויקט "Prosperity". אני מקווה שזה תחילתו של שיתוף פעולה משמעותי.
בשנים האחרונות עולות שאלות מהותיות בתחום האנרגיה, כמו כיצד להתאים את שוק האנרגיה למצב האקלים וכיצד לזרז תהליכי ייצור באנרגיה ירוקה. בהקשר זה, המשרד בוחן מקורות אנרגיה חלופיים כגון מימן ירוק, שניתן לייצר בצורה יעילה במדינות אסיה ואפריקה, ולאחר מכן להעביר לאירופה דרך ישראל. כך, לישראל יש הזדמנות להיות גשר מרכזי בתחום האנרגיה הירוקה.
בתחום יזמות האקלים, לישראל יש פוטנציאל להיות גורם מוביל. אנו יכולים לבנות מרכזי מחקר משותפים ולהתבסס על מימון בינלאומי. כדי להשיג זאת, יש לבסס תקציב ארוך טווח המיועד לאנרגיה ירוקה, כולל צעדים פוליטיים לקידום יזמות ואנרגיה ירוקה בישראל.
לסיכום, שיתוף פעולה אזורי מוצלח מחייב שיתוף פעולה מלא בין כל הגורמים בישראל. במקביל, עלינו לנצל את הפוטנציאל הגאוגרפי של ישראל לחבר בין המזרח למערב, לקדם חדשנות ויזמות בתחום האנרגיה והאקלים, ולבנות שיתופי פעולה אזוריים ובינלאומיים למען עתיד בר קיימא.
- יוזמת השלום הערבית היא תוכנית מדינית של הליגה הערבית לסיומו של הסכסוך הישראלי-ערבי
חזרה לטקסט - India-Middle East-Europe Economic Corridor
חזרה לטקסט - International Renewable Energy Agency
חזרה לטקסט - קבוצת מדינות הכוללת את הודו, ישראל, איחוד האמירויות הערביות וארצות הברית
חזרה לטקסט
יריב בכר, Startup Nation Central, VP strategic alliances ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"המציאות בישראל השתנתה בשנה האחרונה, אך נקודת המוצא דווקא התחזקה והפכה לחשובה יותר - שיתוף פעולה אזורי המבוסס על יזמות וחדשנות שישראל מביאה לשולחן נמצא בלבו של עתידה של ישראל באזור."
@yarivbach
לצפיה… pic.twitter.com/NEn4ZHUc43
ד"ר ג'סי פרס, סגן נשיא לאסטרטגיה, המכון הישראלי לדמוקרטיה ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"אחת ממטרות איראן ושלוחותיה בשבעה באוקטובר הייתה לערער את ההשתלבות של ישראל במרחב ולפגוע בשיתופי הפעולה שהיא בונה עם שכנותיה. אני מקווה ומאמין שמאמציהם יהיו לשווא."
לצפיה בכנס >> https://t.co/koU8O4csp4… pic.twitter.com/qxLMbfWNfj
ח"כ יאיר לפיד, יו"ר יש עתיד ויו"ר האופוזיציה ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"הבעיות הגדולות אינן ניתנות עוד לדחייה: הסכסוך הפלסטיני, גיוס החרדים ויוקר המחיה. יש להתמודד עם הנושאים שהתחמקנו מהם שנים רבות. הממשלה הקיצונית הנוכחית אינה מסוגלת או רוצה לטפל בהם. כולם יודעים שעם הממשלה הזו זה לא… pic.twitter.com/DBdffEuEG6
השרה עידית סילמן, המשרד להגנת הסביבה ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"נקודת המוצא במשרד היא שהאינטרס הישראלי נמצא ויהיה תמיד מעל הכל, גם מעל כל גוף בינלאומי, והאתגר הגדול ביותר של ישראל כיום הוא הטיפול בשיקום הדרום והצפון ולהיות אור לעצמה. בתקופת המלחמה, התמיכה בתעשייה ובכלכלה צריכה להיות… pic.twitter.com/DpgDjOgXp7
מיכל פרנק, יועצת בכירה למנהלת תקומה לשעבר מנכ״לית משרד התחבורה ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
״חוסן תעסוקתי הוא יסוד לשיקום האדם, המשפחה והקהילה. השקעותינו מתמקדות לפני הכל בשיקום מסוגלות תעסוקתית ושדרוג הפרודוקטיביות של העובדים והעסקים בחבל תקומה; השקעות אלו הן כאין וכאפס ביחס לעלות… pic.twitter.com/tVaUPHeWTV
חבר הכנסת לשעבר ויו"ר פורום האקלים הישראלי של בית הנשיא, דב חנין, ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"הממשלה מקדמת מהלך נכון וראוי של סגירת המפעלים המזהמים במפרץ חיפה, אך האם אנחנו חושבים על מה קורה עם העובדים במקומות האלה? אנו לא רוצים לפגוע באנשים החלשים ביותר שיצטרכו לשלם את המחיר על המעבר… pic.twitter.com/f9qBU1ihIp
חוקר המכון הישראלי לדמוקרטיה, פרופ' יותם מרגלית בנושא "מיומנויות העתיד" ב- ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"שוק העבודה עובר שינוי גם בהרכב המקצועות עצמם, המשמעות היא שמיומנויות העובדים ישתנו מאוד בעתיד הקרוב. חייבים שישראל תהיה חלק מהכלכלה הגלובלית והבינלאומית, כל אלו עומדים בסתירה עם הממשלה… pic.twitter.com/ZznrOU8iVd
ח"כ גילה גמליאל, שרת החדשנות, המדע והטכנולוגיה ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"מהפכת הבינה המלאכותית תשנה את שוק העבודה הישראלי ולא תפסח על אף אזרח ישראלי. כבר עכשיו, היא מייעלת את יעילות המגזר הממשלתי והציבורי. אנחנו חייבים לשמר את ההובלה הישראלית בתחום, שכבר קיימת היום, ואת ריכוז ההון… pic.twitter.com/lD7hJ2kekE
עידן טנדלר, יזם הייטק ויזם חברתי ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
מדינת ישראל במשבר מאוד מאוד גדול אבל אין לי ספק שנצא מזה כי אני רואה אנשים שגרים במקומות שונים מתעשיות שונות אבל כולנו עובדים ביחד ואני בטוח שנרים את הראש. הייטק הוא ענף מרכזי וחשוב בתקומה שלנו. הגיע הזמן שיהיה גם הייטק בצפון… pic.twitter.com/ZF2xU6Go7f
כרמל ברדוגו שצקי, מנהלת תחום תעסוקה, אשכול נגב מערבי ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"אנחנו מסתכלים על שני פרמטרים: חזרה לבית וחזרה לעבודה. אבל מעבר לכך, יש את הטראומה, אשר פגעה ישירות או בעקיפין בעובדים ובמעסיקים. היינו רוצים שמקומות העבודה ייצרו חוסן כדי לייצר רציפות תפקודית בזמן המלחמה.… pic.twitter.com/AkSluSxpRN
רני דודאי, מנכ"ל ג'וינט-תבת ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"המלחמה גורמת לי לחשוב על מה עוברים האנשים בקצה. למשל, מנכ''לית מפעל מוביל בשדרות סיפרה שאמנם המענקים והכסף שהם מקבלים מהמדינה הם חשובים ועוזרים, אבל היא העלתה שהאתגר זה העובדים, האתגר זה התעסוקה: 50% מהעובדים שלהם עזבו מאז המלחמה… pic.twitter.com/6dfNGdnkPw
כיצד משיגים תקומה כלכלית ותעסוקתית לאזורי הצפון והדרום? דפנה אבירם-ניצן, מנהלת המרכז לממשל וכלכלה, המכון הישראלי לדמוקרטיה #כנסהורביץ2024: "המציאות הישראלית עלתה על כל דימיון, בן לילה עשרות אלפי ישראלים מצאו את עצמם רחוק מביתם, וגם ממקום עבודתם. מקומות עבודה נסגרו בדרום ובצפון,… pic.twitter.com/xUgVx6BCA4
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
ארנון בר דוד, יו"ר ההסתדרות ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"זה לא פשוט לנהל משק בזמן מלחמה. כולם עבדו תחת אש וכמובן מד"א, כיבוי אש ובתי החולים תיפקדו באופן יוצא מן הכלל. אנחנו יכולים לראות שגם שכשהיו טילים, המערכות עבדו והמשק נע – כולל המפעלים בשדרות ויתר תעשיית המזון שעבדו מסביב לשעון מאז… pic.twitter.com/ycVwiKcazg
פרופ' עופר מרין, מנכ"ל המרכז הרפואי שערי צדק ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"13 אנשי צוות איבדו אנשים מקרבה ראשונה אצלנו בשערי צדק במהלך המלחמה. האתגר שלהם לחזור לעבודה הוא גם אתגר של מאות אנשים שקרוביהם מגויסים או נפצעו – כמעסיק אתה חייב להבין את זה. אני חושב שהמענה הרפואי בעזה לכוחות… pic.twitter.com/Q0bBUdIulS
סוזן חסן, משנה למנכ"ל ג'וינט-תבת ב- #כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"כדי לשמר רציפות תפקודית ארגונית וחברתית במשק, בארגונים, אנחנו חייבים למצות את הפוטנציאל בהעסקת אוכלוסיות מגוונות. צריך לעבור מתעסוקה לתעסוקה איכותית – המתחים האלה משפיעים הכי הרבה במקצועות בהם הערבים משולבים, שלרוב הם מקצועות… pic.twitter.com/etUMA8Wbwy
עמית בן צור, מנכ"ל פורום ארלוזורוב ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"קונפליקטים בין מקומות עבודה משותפים יכולים לקבל משמעות הרבה יותר עמוקה ועוצמתית מבדרך כלל. הם נובעים מההפרדה והחשדנות ברמה הלאומית. אבל אנחנו רואים בקונפליקטים הזדמנות – למרות שהם יכול להיות אינטנסיביים והרסניים למקום העבודה,… pic.twitter.com/KkFIOTRuzJ
כפיר בטט, סגן הממונה על התקציבים, משרד האוצר, ב- #כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"יש לנו בעיה מאקרו כלכלית שהייתה קיימת מלפני המלחמה אבל במידה רבה המלחמה מאיצה אותה – השינויים הדמוגרפיים הצפויים. אני מדבר על סוגיית השתלבותה של החברה החרדית בשוק התעסוקה. כתוצאה מחוסר ההשתלבות החרדי, גובר הנטל… pic.twitter.com/uul9OZhszo
מיכל פרנק, יועצת בכירה למנהלת תקומה לשעבר מנכ״לית משרד התחבורה ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
״חוסן תעסוקתי הוא יסוד לשיקום האדם, המשפחה והקהילה. השקעותינו מתמקדות לפני הכל בשיקום מסוגלות תעסוקתית ושדרוג הפרודוקטיביות של העובדים והעסקים בחבל תקומה; השקעות אלו הן כאין וכאפס ביחס לעלות… pic.twitter.com/MJ270rfPo4
נוא ג'השאן בטשון, מנכ"לית קו־אימפקט ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"אני קוראת לכל המשרדים הממשלתיים ולמנהיגי המגזר העסקי להשאיר את החברה הערבית על סדר היום.
כדי להמשיך לקדם את השתלבות החברה הערבית נדרשים שני מהלכים: מניעת פגיעה בטווח הקצר ושיפור האינטגרציה. לפריצת הדרך בתעסוקה של החברה… pic.twitter.com/NEqf7OVCq5
טלי ניר, מנכ"לית עמותת 121 ב- #כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
ההשקעה בתעסוקה ובהשכלה בישראל מהנמוכות בעולם המערבי. צריך לשנות קונספציה – המדינה צריכה לתקצב הרבה יותר בנדיבות, למדוד תוצאות, ולהכווין את עולם התעסוקה הישראלי. אני חושבת שכלי מדיניות לתעסוקה יכולים להיות מפתח לשיפור לאומי ולחזרה… pic.twitter.com/b49iDuoY8Y
רמי בז'ה, יו"ר פורום העצמאים, ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
“משר אוצר שאכפת לו רק ממשיח או רפיח – לא יצמח כלום. לא שמענו ממנו מילה אחת כלכלית ואולי בצדק כי הוא לא מבין בכלכלה. זה מה שאומרים בכירי האוצר – לא אני. במדינה כזו עם מציאות כזו, של רכבת הרים, של גלי צונאמי נונסטופ בצורת מלחמות… pic.twitter.com/T7Vdcs8uSq
עמית יפרח, מזכ"ל תנועת המושבים ויו"ר התאגדות חקלאי ישראל ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"בערך כ-10,000 עובדים זרים עזבו בעקבות מלחמת חרבות ברזל – והם הגורם הכמעט עיקרי שעליו החקלאות נשענת עליו. רק בזכות המתנדבים שבאו והתגייסו ועזרו לחקלאים להמשיך ולתפקד הצלחנו להמשיך לפעול למען אזרחי ישראל.… pic.twitter.com/2EinzbGMwM
ראול סרוגו, נשיא התאחדות הקבלנים בוני הארץ, ב- #כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
''הגירעון לא גדל רק בגלל המלחמה – הוא גדל גם בגלל היעדר הכנסות של ענף הבנייה, ענף כ''כ מרכזי שההשפעה שלו היא דרמטית על הכלכלה והאוצר לא עושה די. אין מעורבות של האוצר, אין מנהיגות כלכלית בישראל, שר האוצר סמוטריץ נכשל… pic.twitter.com/oFxr9rSUxU
אבי בן אסאייג, מנכ"ל קבוצת אסם־נסטלה; יו"ר ועדת הכלכלה בהתאחדות התעשיינים ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"אין ויכוח על חיוניות תעשיית המזון בישראל, לכלכלת ישראל ולביטחון הלאומי שלנו. חשוב שנזכור את זה גם בעתות רגיעה ושלום כשאנחנו מדברים על התעשייה במדינת ישראל. לצערי תעשיית המזון סובלת… pic.twitter.com/GrgeGwSxw7
מבקר המדינה, מתניהו אנגלמן, ב-#כנסהורביץ2024:
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 22, 2024
"בשנים האחרונות פרסם משרד מבקר המדינה דוחות בנושאים שונים ובהם משבר האקלים וההיערכות לשוק העבודה העתידי. הליקוי העיקרי שעולה מהדוחות הוא שלא קיימת בישראל אסטרטגיה לאומית ארוכת טווח! הממשלה משקיעה סכומים משמעותיים בטווח הקצר ומתוך… pic.twitter.com/w7ZfHYS0xY
צפו ביומו הראשון של #כנסהורביץ2024 והצטרפו אלינו ליומו השני מחר החל מ-9:30: https://t.co/koU8O4csp4 https://t.co/YllNioCpoP
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
היום הראשון של כנס אלי הורביץ לכלכלה וחברה הסתיים #כנסהורביץ2024. מחר נתכנס ליום נוסף של דיונים, בין היתר על השפעות המלחמה על שוק העבודה הישראלי, כיצד משיגים תקומה כלכלית ותעסוקתית לאזורי הצפון והדרום, המגמות העולמיות והשפעתן על שוק העבודה הישראלי, השפעת משבר האקלים על שוק העבודה… pic.twitter.com/q5dlZEO79y
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
יוסי שלי, מנכ"ל משרד ראש הממשלה @IsraeliPM_heb, ב- #כנסהורביץ2024 : "למרות הביקורות, הממשלה תפקדה ומתפקדת, חוקקנו מאות החלטות בכדי לממש הסרת חסמים. יש את השיקום המיידי שאנו מטפלים בו. מהצפון יש קרוב ל- 60,000 מפונים, בדרום חזרו ונשארו קרוב ל- 7,000 מפונים ואנו פועלים בכדי להחזיק… pic.twitter.com/we99fMgePP
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
רענן דינור שכיהן כמנכ"ל משרד ראש הממשלה בתקופת אהוד אולמרט ב #כנסהורביץ2024 : "בתחומים רבים צריך לשנות את הפרדיגמה והתפיסה לגבי היעד המדיד הנוגעת לעובדי השירות הציבורי. צריך להחזיר את הממלכתיות לשירות הציבורי ללא משוא פנים. השירות הציבורי ידע היטב לפעול במלחמת לבנון השנייה, בין…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
אלי גרונר שכיהן כמנכ"ל משרד ראש הממשלה בשנים 2018-2015, ב #כנסהורביץ2024: "צריך לקחת את מנהלת תקומה ולהחזיר את משרד ראש הממשלה כגוף שמתכלל את הצרכים ועושה את מה שגוף מטה צריך לעשות. הגענו למצוקה הכי קשה בתולדות ישראל ולכן צריך לעשות שיקום רחב, הממשלה צריכה להתחיל לתפקד. אפשר… pic.twitter.com/1hgqvg6CfY
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
יוסי קוצ'יק שכיהן כמנכ"ל משרד ראש הממשלה בתקופת כהונתו של אהוד ברק, ב #כנסהורביץ2024 : "המערכות שלנו עברו שני ניסיונות - ההפיכה המשטרית שקרעה אותנו, איימה עלינו, איימה על הדמוקרטיה הישראלית - ואז נחת עלינו השבעה באוקטובר, אסון נוראי, קריסת מערכות טוטאלי של המערכת המדינית, הצבאית,… pic.twitter.com/SNCfgNCs4I
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
עו"ד עדנה הראל פישר, ראשת התוכנית לאתיקה שלטונית ומאבק בשחיתות, המכון הישראלי לדמוקרטיה #כנסהורביץ2024 : "בהקשר אתגרי השירות הציבורי בישראל - יש לעגן חוקתית את עקרון הנאמנות לציבור. זאת אבן הראשה וממנה נגזרים הערכים מקצועיות, הגינות, ענייניות, סבירות, שוויון, טוהר מידות, שקיפות;…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
ד"ר אסף שפירא, ראש התוכנית לרפורמות פוליטיות, המרכז לממשל וכלכלה, המכון הישראלי לדמוקרטיה #כנסהורביץ2024 : "דמות נציב שירות המדינה ותפקידו יהיו חשובים במיוחד בשנים הקרובות. עד כה, הליך המינוי לא מוסדר בצורה מספקת, הממשלה נוקבת בשם המועמד וועדת המינויים מאשרת את המינוי - אין בהליך…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
סיגל מורן, יועצת אסטרטגית, לשעבר מנכ"לית משרד הרווחה והביטחון החברתי #כנסהורביץ2024 : "ההקמה של מנהלת תקומה והתקציבים שהוקצו לדרום היו החלטות ראויות - אבל ייקח הרבה מאוד שנים לשקם את הנזקים של התקופה הזאת, והדבר הקל לשקם - זה הנזקים הפיזיים".
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
לצפיה בכנס >> https://t.co/koU8O4csp4… pic.twitter.com/sNYVvcV1G8
אביחי שטרן @AvihayShteren, ראש עיריית קריית שמונה #כנסהורביץ2024 : "מתחילת המלחמה עד היום, מי שבעיקר נשא בנטל היו ראשי הרשויות יחד עם המגזר הפילנתרופי כי המדינה לא הייתה שם וזאת מציאות עגומה מאוד. המדינה לא יכולה להישען על תורמים. אם היו שואלים אותי לפני המלחמה אם אנחנו מסוגלים… pic.twitter.com/7DCJmSSirj
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
ח"כ אביגדור ליברמן @AvigdorLiberman על אתגרי השירות הציבורי בישראל #כנסהורביץ2024 : "פעם קורס צוערים למשרד החוץ היה המבוקש בישראל, היום כבר אין ביקוש כי כולם מבינים שהדרך של שירות ציבורי זה טיסה לשום מקום. אין סיבה שתהיה גם נציבות שירות המדינה וגם ממונה על השכר. התופעה המטרידה… pic.twitter.com/eAUwPu5V8y
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
עו"ד אברהם יוסטמן, סמנכ"ל קרן קמח #כנסהורביץ2024 : "שאלת הגיוס או אי הגיוס במדינת ישראל תרמה למצב המורכב שבו אנחנו נמצאים אין אדם חרדי שלא מרגיש בו בנוח - השאלה היא איך אנחנו פותרים את הסוגיה החברתית הכבדה הזו, מתוך הבנה שלימוד התורה הוא ערך עליון מבחינה דתית. תחום אחד שבו כן… pic.twitter.com/VyeCPWL3xA
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
פרופ' איתי אטר @ateritai, עמית בכיר, המרכז לממשל וכלכלה, המכון הישראלי לדמוקרטיה #כנסהורביץ2024 : "כלכלה מתפקדת אינה יכולה להתקיים במציאות שבה עובדים רבים נעדרים חודשים רבים מדי שנה, עסקים קטנים יפשטו את הרגל, משרתי מילואים לא ימצאו עבודה ואיכות השירות הציבורי תידרדר. איזו חברת… pic.twitter.com/Itykg2n1dH
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
נעם זוסמן, חוקר ראשי, חטיבת המחקר בבנק ישראל #כנסהורביץ2024 : "הורדת גיל הפטור תוביל בטווח הרחוק שינויים מבניים כמו הורדת מספר הנפשות במשפחה. כשליש ממי שלמד בתלמוד תורה לא הגיע בכלל לישיבה. יש בישראל אוכלוסיה רחבה שאין סיבה שלא תתגייס. ההצעה שנמיר שירות צבאי בשירות אזרחי תפגע… pic.twitter.com/m8NTIbnpYI
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
איל נוה, ממובילי "אחים לנשק" @ahimlaneshek1 #כנסהורביץ2024 : "החרדים לא איתנו בסיפור! אנחנו עגלה ריקה ואם נבין את זה, זה לא יהיה דיון תיאורטי של מה יהיה ב- 2050 אלא דיון חירום. אם לא נתחיל עכשיו לעבוד, גם בעוד 30 שנה נהיה באותו מצב. חוק הגיוס פקע באוגוסט ומאז לא מגייסים - יש… pic.twitter.com/6qTbRPj9Yx
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
אלופה (במיל') אורנה ברביבאי @OrnaBarbivay, לשעבר ראש אכ"א ושרת הכלכלה והתעשייה #כנסהורביץ2024 : "אין סתירה בין תורה, שירות ועבודה. הצורך שעלה בשבעה באוקטובר אומר לכולנו שאי אפשר להמשיך עם אותו המודל. המשמעות היא גם לגבי הגיוס, גם לגבי שוק העבודה וגם ברמה הערכית. איזו חברת מופת… pic.twitter.com/MpZ5HZF48x
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
הצטרפו בשידור חי ל #כנסאליהורביץ2024: https://t.co/koU8O4csp4 https://t.co/zj8fBpS26N
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
מה המשמעות הכלכלית של המגמות הדמוגרפיות? ד"ר גלעד מלאך @Gilad_Malach, ראש תוכנית החברה החרדית בישראל #כנסהורביץ2024 : "המציאות שאנחנו נמצאים בה אחרי השבעה באוקטובר דורשת מאיתנו למצות מכל הקבוצות ובדגש על הקבוצה החרדית, ולכן הצורך בשילוב החרדים בולט יותר. שנת 2050 היא שנת היעד -… pic.twitter.com/QAH5BtPUUz
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
שגריר ארה"ב בישראל @usembassyjlm ושר האוצר לשעבר של ארה"ב, ג'ק לו #כנסהורביץ2024 : "נורמליזציה של היחסים בין ישראל וסעודיה תהיה מהפך אזורי אדיר שיבטיח את עתידה ארוך הטווח של ישראל. ראינו לפני כמה שבועות מה ההשלכות של קיום בריתות - במהלך המתקפה של איראן, ישראל לא הגיבה לבדה.… pic.twitter.com/jIK17WpsCV
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
מה המחיר של היעדר שוויון בנטל השירות בצבא? עו"ד שלומית רביצקי טור-פז, מנהלת מרכז ג'ואן וארווין ג'ייקובס לחברה משותפת #כנסהורביץ2024 : "חשוב שהציבור יקבל החלטות על חייו , רגילים להאשים את החרדים הבעיה אינה החרדים אלא המדינה - שלא תובעת יותר מדי, וכך משאירה את החרדים להיקלט בשוק… pic.twitter.com/mksmcvYeez
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
השר לשעבר מאיר שטרית #כנסהורביץ2024 : "הממשלה לא רוצה לסיים את המלחמה. אנחנו נקבל ניצחון מוחלש ולא ניצחון מוחלט. הניצחון האמיתי על חמאס הוא שמישהו אחר ינהל את רצועת עזה, לא אנחנו ולא חמאס. אנחנו צריכים לעשות שינוי כיוון, ואני מקווה שהממשלה תעשה זאת. ועוד מילה אחת על כלכלה - אני… pic.twitter.com/wcJsEnp6yR
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
אבנר חדד, מנכ''ל הפניקס בית השקעות וקסם קרנות ב #כנסהורביץ2024 : "ראינו איך בעולם באופן קבוע, קברניטי המשק מתייחסים להון, רואים בו משאב ופועלים בהתאם. בישראל לא שמענו התייחסות משמעותית לחשיבות שוק ההון ולא ראינו פעולה ממשלית שתכליתה חיזוק שוק ההון - ופה טמונה הבעיה. בישראל אין את… pic.twitter.com/W4R9BfohBE
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
יורם נווה, מנכ"ל כלל ביטוח ופיננסים ב #כנסהורביץ2024 : "המטרה העיקרית שלנו היא להביא תשואה ראויה לחוסכים שלנו - השוק הישראלי צריך להיות אטרקטיבי לא פחות למשקיעים המוסדיים. אנחנו מאמינים שהתקופה הקרובה מאתגרת, אבל האוצר יכול לרתום את המוסדיים לטובת פתרון האתגרים על בסיס כדאיות… pic.twitter.com/jCrItRr9nE
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
הצטרפו אלינו בשידור חי ל #כנסהורביץ2024: https://t.co/koU8O4csp4 https://t.co/84X5RgLNRL
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
אילן רביב, מנכ"ל מיטב בית השקעות ב #כנסהורביץ2024 : "אנחנו מנהלים מקצועיים של מכשירי ההשקעה של הציבור, ואנחנו אמונים להביא פנסיה כמה שיותר בטוחה מבחינת ניהול סיכונים. עם זאת, אנחנו אזרחים של מדינת ישראל ועם עין פקוחה על מה שקורה במדינה - וכשאנחנו עומדים לבחור בין פרויקט תשתיות…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
עמית גל, מ"מ הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון ב #כנסהורביץ2024 : "פיתוח הבורסה מבחינת היקף הנסחרים בה יביא להגדלת היקף ההשקעה בשוק המקומי. יש לנו שוק הון חזק, יעיל ומתקדם שיכול להוות מכפיל הון ויחד עלינו לתמוך ביכולות שלו לעשות את זה".
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
לצפיה בכנס >> https://t.co/koU8O4csp4
הצטרפו אלינו בשידור חי ל #כנסהורביץ2024: https://t.co/koU8O4csp4 https://t.co/UJcG3uB77Q
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
ספי זינגר, יו"ר רשות ניירות ערך @SecuritiesIL במושב שוק ההון כמקור למימון השיקום והצמיחה ב #כנסהורביץ2024 : "המשק הישראלי מפגין חוסן יוצא דופן. אנחנו לא מכירים דוגמה לזה בעולם ואני לא בטוח שיש הרבה מדינות שהיו עומדות בזה. אבל כיום אנחנו מבינים שהאתגר שעשוי לעמוד בפנינו הוא לא רק… pic.twitter.com/bKtSwuUhU9
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
הצטרפו בשידור חי ל #כנסהורביץ2024: https://t.co/koU8O4csp4 https://t.co/ZZZmORHsMy
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
ערן יעקב, לשעבר מנהל רשות המיסים והממונה על השכר באוצר ב #כנסהורביץ2024 : "כנראה שנצטרך לחשוב על פתרונות יצירתיים שיממנו את ההוצאות, גם מתוך עולמות המיסים. כשמדברים על עולם התוכן של בסיס המס, צריך לעשות את זה כך שלא יפגע בצמיחה. העלאת המע"מ מאפשרת גידול משמעותי בהכנסות המדינה…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
אלן פלד, שותף מייסד, קרן וינטג'; מייסד "Power in Diversity ישראל" ב #כנסהורביץ2024 : "סיפרנו לעולם את הסיפור על סטארטאפ ניישן שלנו, אבל העולם חלף על פנינו במהירות. אנחנו ממשיכים ללמד את ילדינו איך לשנן במקום לחשוב - חשיבה ביקורתית הופכת לחשובה עוד יותר בעולם של בינה מלאכותית.… pic.twitter.com/j5lLpb1N8s
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
תא"ל (במיל') נדב צפריר, מייסד @team8group; לשעבר מפקד יחידת 8200 ב #כנסהורביץ2024 : "אל מול האסון שקרה לנו והאתגר הביטחוני שנמצא מולנו, אנחנו מצד אחד עושים את זה בצורה מרשימה, אבל מצד שני הפכנו להיות קורבן של העולם: פיתחנו תחביב של "לכעוס על כולם", לכעוס על הסטודנטים המפגינים, על… pic.twitter.com/SZaGEypBn2
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
שחר תורג'מן @ShacharTurjeman, נשיא איגוד לשכות המסחר ויו"ר דירקטוריון קבוצת בריל ב #כנסהורביץ2024 : "בכל משבר יש הזדמנות. אנחנו לקראת צונאמי כלכלי שנכפה עלינו, ולקראת זה חייבים לשתף פעולה בין כלל מרכיבי המשק, צריך לייצר מנגנוני צמיחה, צריך לבטל במהירות את הנטל הרגולטורי והעומס… pic.twitter.com/FXUMKsbcWi
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
ד"ר רון תומר, יו"ר נשיאות העסקים והמעסיקים ונשיא התאחדות התעשיינים @Industry_il ב #כנסהורביץ2024 : "שבירת הקונספציה הכלכלית בישראל היא להפנים את מה ששאר מדינות העולם כבר הבינו: ייצור מחדש של מפת הסחר העולמי כבר מתרחש, איתנו או בלעדינו. בישראל רק יצרנו תלות במדינות זרות - חלק…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
אל"מ (במיל') דובי אמיתי @AmitayDubi, יו"ר נשיאות המגזר העסקי ויו"ר התאחדות האיכרים ב #כנסהורביץ2024 : "חייבים לחשוב איך להגדיל את הצמיחה. אני דורש בצורה חד-משמעית וברורה: מפתח התקצוב לתוכניות חייב להיות שקוף וברור, ואני מצפה מהממשלה ליצור תוכנית רב-שנתית עם מדדי הצלחה - ולראות…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
שי אהרונוביץ, מנהל רשות המיסים @Rashuthamisim ב #כנסהורביץ2024 : "אנו מביאים צעדי חקיקה נרחבים במלחמה נגד ההון השחור. כמו כן, אנו יוצאים במהלך של גילוי מרצון, אנשים שיש להם הון מחוץ למדינה תוך הקלות כאלו ואחרות בכל הנוגע לקנסות וללא הליך פלילי, דבר שיהיה מיועד גם למחזיקי קריפטו -…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
תא"ל (במיל') מהרן פרוזנפר, לשעבר היועץ הכספי לרמטכ"ל וראש אגף התקציבים של משרד הביטחון ב #כנסהורביץ2024 : "הטעות הגדולה ביותר שתהיה היא להגדיל את תקציב הביטחון בלי תוכנית מסודרת. צריך לבנות תוכנית רב-שנתית שמתאימה לתרחיש הייחוס המחמיר, ואסור לחזור לסינדרום יום הכיפורים: צריך…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
דרור בין, מנכ"ל רשות החדשנות @InnovationAut ב #כנסהורביץ2024 : "אנחנו צריכים להפנים שאנחנו צריכים להמשיך להשקיע בחזית ההייטק - תוכנית של מיליארדי שקלים לחיזוק והתעצמות ההייטק "במירוץ החימוש" הגלובלי. צריך להגביר את ההשקעות סביב הבינה המלאכותית, לטפל בהון האנושי שהוא המחצב הבסיסי…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
ד"ר שמואל אברמזון, הכלכלן הראשי, משרד האוצר @Israel_MOF ב #כנסהורביץ2024: "למרות האופטימיות במשק, אנחנו צריכים להזכיר לעצמנו שהדרך להתאוששות דורשת החלטות מושכלות וקשות. מערכת המס מטילה נטל משמעותי על האוכלוסיה בעלת השכר הבינוני והגבוה. אין דרך לרבע את המעגל, נצטרך לחשוב מה לעשות…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
יוגב גרדוס, הממונה על התקציבים במשרד האוצר @Israel_MOF ב #כנסהורביץ2024 : "שבעה באוקטובר הוא קו פרשת מים לכלכלה הישראלית. המגזר הציבורי עשה דיאטה משמעותית בעשרים השנים האחרונות, אבל כעת הוא צריך לסחוב לא רק את המגזר הציבורי אלא גם את האתגרים הביטחוניים. הפתרון חייב להגיע מתוך…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
עוד מדבריו של שלומי הייזלר, מנכ"ל משרד האוצר @Israel_MOF ב #כנסהורביץ2024 : "הנושא של שוויון בנטל מציב שאלות כבדות משקל לחברה הישראלית. ישראל צריכה צבא גדול וחזק, נידרש לעוד חיילים ולוחמים בכדי להגן על המדינה. אם לא תגדל מכסת חיילי החובה, הנטל על צה"ל ובעיקר חיילי המילואים יגדל.…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
שלומי הייזלר, מנכ"ל משרד האוצר @Israel_MOF ב #כנסהורביץ2024 : "עיקר הקשב עד כה היה לצרכים המידיים שנובעים מהמלחמה, ביטחוניים ואזרחיים כאחד, אולי כעת מתוך ראייה ארוכת טווח קיים הכרח להפניית המאמצים גם לייצוב המשק, ויצירת תנאים לצמיחה. המגזר הציבורי אינו שמן כפי שחושבים, יש שיגידו…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
פרופ' מנואל טרכטנברג בכנס אלי הורביץ לכלכלה וחברה: "הכלכלה הישראלית בעשור האחרון נחשבת לסיפור הצלחה, ומה שאיפשר את זה הוא ירידת אחוז ההוצאה הביטחונית בתוצר וירידה באחוז חוב-תוצר, אלא ששתי המגמות מתהפכות - מה שמהווה סכנה לעתיד הכלכלי. מעבר להוצאות המלחמה ב- 2024-2025, השאלה…
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
הצטרפו אלינו בשידור חי ל #כנסהורביץ2024: https://t.co/koU8O4d0eC https://t.co/882IdCKiR7
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
פרופ' קרנית פלוג, סגנית נשיא למחקר במכון הישראלי לדמוקרטיה על מסגרות התקציב וסדרי העדיפויות הרצויים בתקציב המדינה: "נדרש שינוי עמוק בסדר העדיפויות בתקציב. אנחנו רואים מנעד רחב של תחזיות הצמיחה, אך מרבית התחזיות מדברות על התאוששות בשנה הבאה, בהינתן שלא תהיה מלחמה של ממש בצפון… pic.twitter.com/zBlZhWwu5i
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
הצטרפו אלינו בשידור חי ל #כנסהורביץ2024: https://t.co/koU8O4d0eC https://t.co/IiJ19Qj4ls
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024
יוחנן פלסנר@yplesner, נשיא המכון הישראלי לדמוקרטיה בפתיחת #כנסהורביץ2024 : "המשימה המרכזית שלנו במפגש הזה היא לסייע בהחזרת האמון של הציבור ביכולתה של המדינה לצאת מהמשבר, לטפל בבעיות היסוד ולגבש רעיונות טובים ומבוססים - ובכך אנחנו עוסקים מאז השבעה באוקטובר. מונחים כאן תוצרים… pic.twitter.com/x9KqeFcOaU
— המכון הישראלי לדמוקרטיה (@DemocracyIL) May 21, 2024